S koncem druhé světové války nacistické Německo horečně organizovalo nejen ústup svých vojenských jednotek, ale i evakuaci naloupených cenností a obsahu bankovních sejfů. Záhada, kterou se doposud nepodařilo vyřešit, je zmizení takzvaného „wroclawského zlata“. O co se jednalo?
Jako wroclawský zlatý poklad je označováno šest tun zlata z trezorů bank ve městech Wroclaw, Glogów a dalších. Pravděpodobně jej tvořily i „zlaté úspory“ z nejmenovaného počtu německých domácností z území současného polského Dolního Slezska.
![Německá armáda Wroclaw – tehdejší Breslau fanaticky bránila. Ještě předtím, než se města dotkla linie fronty, odsud však odvezla řadu cenností i zlata. Zdroj ilustrační fotografie: Bundesarchiv, Bild 183-H26408 / CC-BY-SA 3.0, CC BY-SA 3.0 DE <https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/de/deed.en>, via Wikimedia Commons](https://enigmaplus.cz/wp-content/uploads/2024/01/3-4-768x520.jpg)
Stopa končí v horách
O wroclawském zlatém pokladu se paradoxně začalo více hovořit až v roce 1953, kdy byly dopadeny a uvězněny některé klíčové osoby ze struktury nacistického režimu ve Slezsku.
Vyšlo najevo, že pravděpodobně na podzim roku 1944, nebo v zimě téhož roku bylo zlato z Wroclawi odvezeno. Kolona nákladních automobilů se měla vydat směrem na Krkonoše.
V Karpaczi, dnes oblíbeném polském krkonošském středisku, měly být bedny se zlatem přeloženy „na hřbety koní“. Kam se tajná karavana vydala?
![Spekulovalo se, že zlato by mohlo být ukryté i v okolí hradu Chojnik v polských Krkonoších. Foto autor](https://enigmaplus.cz/wp-content/uploads/2024/01/1-4-768x529.jpg)
Zlato hledá i armáda
Oblast Dolního Slezska a Krkonoš nebyla k ukrytí zlata vybrána náhodou.
Názory Spojenců na konci druhé světové války naznačovaly, že i po skončení válečného konfliktu zůstane snad tato oblast stále pod německou správou, tudíž by nebyl problém ukrytý poklad v blíže neurčené budoucnosti vyzvednout.
Výhodou bylo i množství různých štol a důlních děl, mnohdy stovky let starých. Ukrytí zlata bylo snadné, k zamaskování stačilo zavalení vstupních prostor. Po ztraceném wroclawském zlatu se začalo pátrat na sklonku padesátých let minulého století.
Pracovalo se s teorií, že poklad byl rozdělen na celkem pět částí.
Seriózní a koordinované pokusy o jeho nalezení údajně pokračovaly až do roku 1982. Zapojit se do nich měla i polská armáda, která nasadila dvě roty vojáků, bagry i vojenské potápěče pro průzkum zatopených štol.
![Jsou v Krkonoších stále ukryté německé poklady z konce druhé světové války? Zdroj ilustrační fotografie: Lukasek89, Public domain, via Wikimedia Commons](https://enigmaplus.cz/wp-content/uploads/2024/01/4-4-768x576.jpg)
Epilog
Postupně byla prozkoumána potenciální místa, kde mohlo být zlato ukryto. Jednalo se o například o lokalitu Grabowiec, nebo staré stříbrné doly Bialy Jar – šachty Gustav a Heinrich. Německé zlato však nalezeno nebylo.
Znamená to, že buď žádné nebylo ukryto, nebo naopak odvedli němečtí armádní ženisté přímo vynikající práci. Vyberte si…